Nii vabal ajal kui ka töökeskkonnas on istuv asend aina sagedasemaks muutunud. Kontoris töö tegemine nõuab meilt vaid minimaalseid liigutusi. Pikka aega ühes asendis istumine sunnib tööle arvukalt lihasgruppe, mis pärast pikki tunde samas asendis olemist lõpuks väsivad. Istuvas asendis töö tegemine toob endaga kaasa kolm probleemi.
Põhilised probleemid, mis tekivad istuvas asendis
Esiteks tekivad probleemid kaela- ja turjapiirkonnas. Kui inimesed on pikemat aega ettepoole kummargil asendis, siis tekib küüru jäämine ja valulikkus kaelas/turjas. Kui ka õlad on ettepoole asendis, lisandub veelgi probleeme. Niimoodi ettepoole kummargil olles on meil kopsud ja süda kokku surutud ja nii hapniku kui ka verevarustuse pool on seega kehvemad. Samuti kannatab mõtlemistöö. Kui pea on ettepoole, siis mingil määral on häiritud ka kaela veresoonte töö (lülisambaarterid kaelas). Pähe jõuab vähem hapnikku ja meie vaimne töövõimekus väheneb.
Teine probleem on seotud alaseljaga. Püstises asendis, läheb osa koormusest jalgadele. Kui me aga istume, jääb kogu koormus alaselga ja selgroolülide vahel olevad diskid saavad pidevalt ülekoormust.
Kolmandaks probleemiks on jalad. Istuva töö puhul oleks hea iga tunni aja tagant paus teha, veelgi parem oleks aga, kui saaks tund aega teha tööd istudes ja seejärel tund aega seistes. Istudes surutakse kokku põlveõndla pool reie taga olevad veresooned. Arterid suudavad verd küll ringi ajada, kuna rõhk on taga, aga venoosne verevarustus on häiritud. Kui päev läbi istuda, tekivad jalgadel verevarustuse probleemid ja väga paljudel on ka veenilaiendite põhjuseks halb töötervishoid ehk pidev ühekülgne asend. Istuva töö korral oleks väga hea sadulatool, kus reie piirkond on natukene paremas asendis.
Harjutus tuharapiirkonnale
Venitusharjutus reie eesmistele lihastele
Harjutus abaluu vahelistele lihastele
Harjutus jalgade verevarustuse parandamiseks
Selle harjutusega paraneb peaaju verevarustus, samuti aitab see jalgadel lõõgastuda, paraneb venoosne verevarustus ja jalad taastuvad kiiremini. Ka aitab see vähendada veenilaiendite tekkimist. Kõikide harjutuste juurde võiks teha ka väikest trenni, aga ka sellised väikesed venitused parandavad oluliselt meie hakkamasaamist ühekülgse töökoormusega. Kui on tekkinud püsiv valulikkus/pinge, mis ei leevene tavapäraste harjutustega, tasub siiski pöörduda füsioterapeudi, manuaalterapeudi/kiropraktiku või arsti poole, et leida probleemile põhjus ja õige lahendus, kuidas taastada normaalne elukvaliteet.
Artikkel on ilmunud teemaveebis Personaliuudised.